![]() |
![]() |
|
#371
|
||||
|
||||
![]()
În toate bisericile și mănăstirile ortodoxe din țară și străinătate ale Patriarhiei Române va fi oficiată vineri, 22 decembrie 2017, o slujbă de pomenire a eroilor care s-au jertfit în decembrie 1989 pentru libertatea, credința și demnitatea poporului român.
Slujba de pomenire a eroilor din decembrie 1989 de la Catedrala patriarhală va fi oficiată de la ora 12.00. În zilele de 21 și 22 decembrie 2017, la cimitirele, monumentele și troițele închinate eroilor din decembrie 1989 din întreaga țară, ierarhi, preoți și diaconi vor oficia slujbe de pomenire a celor care și-au jertfit viața în urmă cu 28 de ani, pentru libertatea poporului român. În București, slujbe de pomenire ale eroilor din decembrie 1989 vor fi oficiate la: Troița din CimitirulEroilor Revoluției (cartierul Pieptănari, sector 4), 21 decembrie 2017, ora 10.00;Troițele de la Piața Universității, 21 decembrie 2017, ora 12.30;Monumentul pentru Cinstirea Eroilor Revoluției (Piața Revoluției), 22 decembrie 2017, ora 9.00;Troița de la Radio, 22 decembrie 2017, ora 10.00;Troița de la Televiziune, 22 decembrie 2017, ora 11.00Troița Parașutiștilor din curtea Televiziunii, 22 decembrie 2017, ora 11.30. Slujbe de pomenire ale eroilor din decembrie 1989 vor mai fi oficiate de asemenea la Monumentul Eroilor căzuți la Revoluție (bulevardul Timișoarei, sector 6 București) și la Monumentul Eroilor Jandarmi (Aeroportul Internațional Henri Coandă-Otopeni). Biroul de Presă al Patriarhiei Române
__________________
Biserica este dragoste, așteptare și bucurie. (Părintele Alexander Schmemann) |
#372
|
||||
|
||||
![]()
Cu prilejul Sărbătorii Nașterii Domnului, Preafericitul Părinte Daniel, Patriarhul Bisericii Ortodoxe Române, transmite un mesaj tuturor românilor.
Patriarhul îndeamnă la milostenie, întrucât Sărbătoarea Crăciunului este sărbătoarea milostivirii și a bucuriei. Cel care dăruiește semenilor săi umple sufletul său de iubirea milostivă a lui Dumnezeu. În această perioadă, insistă Preafericirea Sa, suntem chemați să oferim mai mult ajutor celor aflați în nevoi și să răspândim în jurul nostru pace și bucurie din pacea și bucuria lui Hristos. Sărbătoarea Nașterii Domnului sau Crăciunul este Sărbătoarea în care prăznuim iubirea smerită a lui Dumnezeu față de oameni. Dumnezeu Cel veșnic trimite pe Fiul Său în lume ca să mântuiască lumea. Hristos Domnul Se face om pământean pentru ca pe pământeni să-i ridice la viață veșnică cerească. Se naște din Fecioara Maria prin lucrarea Duhului Sfânt ca să sfințească umanitatea din interiorul ei. Se naște într-o peșteră a pământului pentru a sfinți pământul din interiorul lui. Nașterea Mântuitorului Iisus Hristos la Betleem ne arată legătura dintre cer și pământ, dintre îngeri și oameni. Atunci au cântat îngerii «Slavă întru cei de sus lui Dumnezeu, pe pământ pace, între oameni bunăvoire». Prin urmare, Sărbătoarea Nașterii Domnului este o sărbătoare a preaslăvirii lui Dumnezeu Care Se face om din iubire pentru oameni și pentru mântuirea lor, o sărbătoare a păcii sufletești, o sărbătoare a bucuriei sau a bunei voiri între oameni. De aceea, cu prilejul Sărbătorii Nașterii Domnului oferim daruri celor dragi și celor care sunt neajutorați. Oferim daruri ale iubirii noastre ca răspuns la iubirea lui Dumnezeu pentru noi. Cu alte cuvinte, Sărbătoarea Crăciunului este sărbătoarea milostivirii și, în același timp, a bucuriei. Cel care dăruiește semenilor săi umple sufletul său de iubirea milostivă a lui Dumnezeu. Cu prilejul acestei mari sărbători a creștinătății ne gândim în mod deosebit la românii din țară, dar și din afara țării, la românii de lângă granițele actuale ale României, dar și la românii din diaspora. Îi pomenim în rugăciunile noastre și trebuie să arătăm semne de frățietate și de comuniune românească. De asemenea, în aceste zile suntem chemați să ajutăm pe cei săraci, pe cei bătrâni, pe oamenii bolnavi, însingurați și neajutorați, să răspândim în jurul nostru pace și bucurie din pacea și bucuria lui Hristos. Cu prilejul Sărbătorii Nașterii Domnului nostru Iisus Hristos, Anului Nou și Botezului Domnului vă dorim tuturor sănătate și mântuire, pace și bucurie, întru mulți și binecuvântați ani! † Daniel Patriarhul Bisericii Ortodoxe Române
__________________
Biserica este dragoste, așteptare și bucurie. (Părintele Alexander Schmemann) |
#373
|
||||
|
||||
![]()
Cu prilejul Anului Nou 2018 vă dorim tuturor sănătate și mântuire, pace și bucurie întru mulți și binecuvântați ani!
† DANIEL Patriarhul Bisericii Ortodoxe Române
__________________
Biserica este dragoste, așteptare și bucurie. (Părintele Alexander Schmemann) |
#374
|
||||
|
||||
![]()
București, 30 decembrie 2017
Sanctității Sale Tawadros II, Papa și Patriarh al Bisericii Ortodoxe Copte Sanctitatea Voastră, Am aflat cu durere și îngrijorare despre atentatul terorist comis vineri, 29 decembrie 2017, în apropierea bisericii creștine copte Mar Mina din Cairo, care a cauzat moartea a nouă persoane și rănirea altora. În numele ierarhilor, clericilor și credincioșilor Bisericii Ortodoxe Romane, transmitem sentimente de compasiune familiilor celor uciși sau răniți și ne rugăm pentru sufletele celor decedați, ca Hristos-Domnul, Cel Răstignit și Înviat, să le odihnească în lumina iubirii Sale. În aceste momente de mare durere, exprimăm solidaritatea noastră cu Biserica Ortodoxă Coptă și ne rugăm ca pacea să înlocuiască violența, iar religia să nu fie semn al morții, ci al vieții și înțelegerii între oameni. Cu stimă și dragoste în Hristos Domnul, † Daniel Patriarhul Bisericii Ortodoxe Romane
__________________
Biserica este dragoste, așteptare și bucurie. (Părintele Alexander Schmemann) |
#375
|
||||
|
||||
![]()
Sfântul Sinod al Bisericii Ortodoxe Române a proclamat anul 2018 drept Anul Omagial al unității de credință și de neam și Anul comemorativ al făuritorilor Marii Uniri din 1918 pe tot cuprinsul Patriarhiei Române.
Credința creștină este, încă de la apariția poporului român în istorie, principalul element constitutiv al conștiinței de sine a românilor, al identității românești, alături de latinitate sau romanitate. Este o realitate istorică incontestabilă faptul că etnogeneza românească și creștinarea au fost două procese concomitente și convergente. Încreștinați sau creștinați, adică uniți cu Hristos prin Botez, pe când se formau ca popor nou în istorie, românii poartă în sufletele lor pecetea tainei Crucii și Învierii lui Hristos, trăind ritmic istoria ca pe o Cruce și o Înviere, suferință și speranță, întristare și bucurie. Biserica Ortodoxă Română a avut o contribuție majoră la promovarea conștiinței identității și a unității spirituale a neamului românesc. Ea a cultivat cu insistență în sufletele credincioșilor români conștiința că au aceeași obârșie, ca neam, aceeași limbă romanică (neolatină) și aceeași credință creștină. Altfel spus, adevărul originii daco-romane și al latinității limbii sau adevărul „romanității românilor” a fost conștientizat în Biserică și transmis de ierarhi, preoți și diaconi prin predici, dar mai ales prin tipărirea cărților bisericești și difuzarea lor în toate provinciile locuite de români, inclusiv în Transilvania. În predosloviile sau prefețele tipăriturilor importante întâlnim adesea afirmarea originii romane și unității de credință a românilor. Toți clericii tipografi au avut conștiința că tipăriturile lor sunt adresate întregii seminții românești. După ce limba română orală a luat forma scrisului, ea a fost folosită pentru a traduce textul Sfintei Scripturi din limba greacă, în limba vie a poporului român. Când a devenit și limbă de cult sau liturgică, limba română a dobândit statutul de limbă de cultură și civilizație creștină. Liturghia săvârșită în limba română în toate provinciile locuite de români a devenit, astfel, un factor de unificare spirituală etnică, de promovare a conștiinței identității și unității naționale, dar și a culturii românești. Mihai Eminescu, cunoscând rolul Bisericii și al credinței creștine în dezvoltarea culturii și a limbii române ca veșmânt viu al învățăturilor de credință și al cultului liturgic, a numit Biserica Ortodoxă Română „maica spirituală a neamului românesc, care a născut unitatea limbii și unitatea etnică a poporului”[1]. Biserica Ortodoxă Română a slujit întotdeauna poporul român și a sprijinit aspirațiile lui. În acest sens, marele istoric Nicolae Iorga scria: „Mitropoliții, episcopii, egumenii și așa de adesea ori și smeriții călugări ori umilii preoți de mir au dat poporului, ei singuri aproape, toată învățătura, au înzestrat neamul cu o limbă literară, cu o literatură sfântă, cu o artă în legătură cu gustul și nevoile lui, au sprijinit Statul fără să se lase a fi înghițiți de dânsul, au călăuzit neamul pe drumul pământului fără a-și desface ochii de la cer (…), dând istoriei noastre cărturari, caligrafi, sculptori în lemn, argintari, oameni de Stat, ostași, mucenici și sfinți”[2]. Cultivând conștiința unității de credință și neam, Biserica Ortodoxă Română a contribuit la pregătirea marilor evenimente istorice, având ca scop unitatea națională a românilor, și anume: Unirea Principatelor din 1859, obținerea Independenței de stat a României (1877-1878) și Marea Unire din 1918, decisivă pentru constituirea statului național unitar România. Sărbătorim în acest an, 2018, împlinirea Centenarului de la înfăptuirea Unirii Basarabiei, Bucovinei și Transilvaniei cu Regatul României, în anul 1918, după încheierea Primului Război Mondial. Intrarea României în această conflagrație mondială (4/17 august 1916) a urmărit, de fapt, întregirea neamului românesc și făurirea statului național unitar. În cei doi ani de război, clerul ortodox român a fost foarte activ: o parte a clerului ortodox român din Regatul României a însoțit trupele române pe câmpurile de luptă, o altă parte a rămas alături de credincioșii din teritoriile românești ocupate de trupele germane și bulgare, iar mulți monahi și monahii din mănăstiri s-au angajat ca voluntari în serviciile sanitare ale Armatei române. În 27 martie/9 aprilie 1918, la Chișinău, Sfatul Țării a hotărât cu majoritate de voturi Unirea Basarabiei cu România. În cuvântul regelui Ferdinand, rostit în cadrul dejunului oficial de la Palatul Regal din Iași, oferit în cinstea delegației basarabene, era menționată importanța momentului: „V-ați alipit în timpuri grele pentru Țara Mamă, ca un copil tânăr, însă cu inima adevărat românească. Salutăm în voi o parte frumoasă a unui vis care niciodată nu se va șterge (…) Trăiască copilul cel mai mic, dar poate cel mai voinic, al României Mari”[3]. La 15/28 noiembrie 1918, în Sala Sinodală a Palatului Mitropolitan din Cernăuți, s-au desfășurat lucrările Congresului General al Bucovinei, care a hotărât „Unirea necondiționată și pentru vecie a Bucovinei, în vechile ei hotare până la Ceremuș, Colacin și Nistru, cu Regatul României”[4]. Desăvârșirea României mari a fost înfăptuită prin proclamarea Unirii Transilvaniei cu România, în 18 noiembrie /1 decembrie 1918, la Alba Iulia. Cele două Biserici românești din Transilvania, Ortodoxă și Greco-Catolică, dincolo de anumite suspiciuni și neînțelegeri între ele, au contribuit mult la efortul de emancipare națională. În dimineața zilei de 1 decembrie 1918, la sfârșitul Sfintei Liturghii, săvârșite în biserica ortodoxă din Alba Iulia, episcopul Miron Cristea al Caransebeșului, a citit rugăciunea pentru dezrobirea neamului românesc. Cuprinsul profund al rugăciunii rostite a creat o emoție foarte puternică în rândul celor prezenți, încât întreaga biserică a intonat apoi imnul Deșteaptă-te, române. Se spune că atunci: „nu era nici un ochiu uscat. Din ochii tuturor curgeau sfintele lacrimi ale învierii noastre naționale”[5]. Ședința Adunării Naționale Constituante s-a încheiat cu un cuvânt festiv al episcopului ortodox Ioan I. Papp al Aradului, care accentua ideea potrivit căreia clerul și poporul sunt „una în cugete și simțiri, sunt una în dorințele și aspirațiunile naționale”[6]. Marea Unire de la 1 Decembrie 1918 a avut urmări pozitive pentru noul stat român întregit și pentru Biserica Ortodoxă Română. La 18/31 decembrie 1919, în scaunul vacant de mitropolit primat al României a fost ales episcopul Caransebeșului, Miron Cristea, care, în anul 1925, a devenit primul patriarh al Bisericii Ortodoxe Române, urmând apoi desfășurarea procesului de organizare unitară a Bisericii din întreaga Românie. La 15 octombrie 1922, în cadrul unei ceremonii desfășurate la Catedrala Reîntregirii Neamului din Alba Iulia, regele Ferdinand I și regina Maria au fost încoronați ca suverani ai României Mari, act ce simboliza unirea tuturor românilor „de la Nistru până la Tisa” sub același sceptru. Comemorarea făuritorilor Marii Uniri și a contribuției istorice majore a acestora la îndeplinirea idealului național de unitate constituie o ofrandă de recunoștință, dar și prilej pentru generația actuală de a cunoaște mai bine virtuțile lor, de a le prețui și a le pune în lucrare, fiind chipuri de lumină și întărire spirituală pentru viața și lucrarea Bisericii astăzi. După Revoluția din decembrie 1989, ziua de 1 decembrie 1918 a devenit Ziua Națională a României, Ziua Unității și Demnității Naționale a Românilor. Întrucât unitatea teritorială realizată în anul 1918 nu mai este astăzi pe deplin aceeași, trebuie să sporim mai mult comuniunea cu frații noștri români din apropierea granițelor actuale ale României și cu românii de pretutindeni. De asemenea, trebuie să apărăm și să cultivăm unitatea de credință și neam, pentru a promova demnitatea poporului român în dialog și cooperare cu celelalte popoare ale lumii. Prin milostivirea lui Dumnezeu, cu rugăciunile Maicii Domnului și ale tuturor sfinților, prin dărnicia clerului și credincioșilor din Patriarhia Română, dar și a Guvernului României, a municipiului București și a unor primării și consilii județene din țară, în ziua de 30 noiembrie 2018, la sărbătoarea Sfântului Apostol Andrei, Ocrotitorul României, va fi sfințită Catedrala Națională, acest edificiu nou fiind o necesitate liturgică practică, dar și un simbol al spiritualității românești. Catedrala Mântuirii Neamului sau Catedrala Națională, cu hramul principal Înălțarea Domnului și Ziua Eroilor, unește simbolic iubirea față de Dumnezeu a unui popor creștin, jertfelnic și darnic, cu recunoștința pe care o datorăm permanent Eroilor Neamului. Ne rugăm Preasfintei Treimi să ne dăruiască tuturor bucuria comuniunii frățești în păstrarea dreptei credințe, a unității și a demnității noastre naționale. † Daniel Patriarhul Bisericii Ortodoxe Române Note: [1] Timpul, 14 august 1882, în: Mihai Eminescu, Opere, vol. 13, București, Ed. Academiei, 1989, pp. 168-169. [2] Nicolae Iorga, Istoriei Bisericii românești și a vieții religioase a românilor, vol. I, ediție revăzută și adăugită, București, Ed. Ministeriului de Culte, 21928, p. 4. [3] „Basarabenii în Iași și toastul Sfatului Țării la palatul Regal”, Mișcarea, 1 aprilie 1918, apud I. Agrigoroaiei, „Marea Unire”, în: Gheorghe Platon (coord.), Istoria Românilor, volumul VII, tom II, Ed. Enciclopedică, București, 2003, p. 496. [4] 1918 la români. Desăvârșirea unității național-statale a poporului român. Documente externe. 1916-1918, vol. 2, București, 1983, p. 1240, apud I. Agrigoroaiei, „Marea Unire”, p. 506. [5] Biserica și Școala, XLII (1918), 47, p. 2. [6] Biserica și Școala, XLII (1918), 49, p. 1.
__________________
Biserica este dragoste, așteptare și bucurie. (Părintele Alexander Schmemann) |
#376
|
||||
|
||||
![]()
Miercuri, 24 ianuarie 2018, se împlinesc 159 de ani de la Unirea Principatelor Române (24 ianuarie 1859), moment deosebit din istoria poporului român, înfăptuit la București de Adunarea Electivă a Munteniei, care a ales domnitor al Țării Românești pe Alexandru Ioan Cuza, într-o clădire a Bisericii Ortodoxe Române de pe Dealul Mitropoliei, pe locul căreia se află astăzi Palatul Patriarhiei.
De aceea, la Sfânta Liturghie oficiată miercuri, 24 ianuarie 2018, în Catedrala Patriarhală, vor fi pomeniți Domnitorul Alexandru Ioan Cuza, Mitropoliții Nifon al Țării Românești și Sofronie Miclescu al Moldovei, precum și ceilalți făuritori ai Unirii Principatelor Române. După Sfânta Liturghie, începând cu ora 10.00, va fi oficiată slujba de Te Deum ca mulțumire adusă lui Dumnezeu pentru realizarea acestui act fundamental din istoria noastră națională, la care Biserica Ortodoxă Română a contribuit în mod semnificativ. Totodată, în ziua de 24 ianuarie 2018, ierarhii și preoții Bisericii Ortodoxe Române vor oficia slujba de Te Deum în toate bisericile din Patriarhia Română, în memoria celor care au contribuit la realizarea Unirii Principatelor, iar la sfârșitul slujbei, la toate bisericile, vor fi trase clopotele timp de un minut. Biroul de Presă al Patriarhiei Române
__________________
Biserica este dragoste, așteptare și bucurie. (Părintele Alexander Schmemann) |
#377
|
||||
|
||||
![]()
Academia Română și Patriarhia Română organizează în ziua de miercuri, 24 ianuarie 2018, Sesiunea de comunicări științifice „Unirea Principatelor Române, temelie a Marii Uniri de la 1918”.
La acest important eveniment, care va avea loc la Palatul Patriarhiei, vor participa Preafericitul Părinte Daniel, Patriarhul Bisericii Ortodoxe Române, Președintele României, Domnul Klaus Iohannis, Președintele Academiei Române, Domnul Academician Cristian Hera, și Domnul Academician Dan Berindei, care vor susține câte un cuvânt în deschiderea Sesiunii științifice. Programul evenimentului este următorul: Orele 815 – 1000: Sfânta Liturghie în Catedrala Patriarhală.Orele 1000 – 1020: Te-Deum în Catedrala Patriarhală.Orele 1025 – 1040: Depunere coroane de flori la statuia Domnitorului Alexandru Ioan Cuza.Orele 1045 – 1300: Sesiunea de comunicări științifice și lansarea unor volume apărute la Editura Basilica – în Aula Magna „Teoctist Patriarhul” din Palatul Patriarhiei. Biroul de Presă al Patriarhiei Române
__________________
Biserica este dragoste, așteptare și bucurie. (Părintele Alexander Schmemann) |
#378
|
||||
|
||||
![]()
Sinodul Mitropoliei Munteniei și Dobrogei s-a întrunit marți la Reședința Patriarhală sub președinția Preafericitului Părinte Patriarh Daniel. În cadrul ședinței a fost aprobată propunerea ca Sfânta Cuv. Matrona din Moscova să fie introdusă în calendarul Bisericii Ortodoxe Române.
Pentru finalizarea demersurilor este necesară validarea din partea Sfântului Sinod care se va întruni în viitorul apropiat în ședință de lucru. Sfânta Matrona a fost canonizată de Biserica Ortodoxă a Rusiei în anul 1999. Aflat în Moscova în luna decembrie a anului trecut, la festivitățile prilejuite de împlinirea a 100 de ani de la restabilirea patriarhatului în Biserica Ortodoxă Rusă, Părintele Patriarh Daniel a slujit la mănăstirea Acoperământul Maicii Domnului din Moscova unde se află moaștele sfintei Matrona. Părintele Patriarh Daniel a adus cinstire moaștelor Sfintei Matrona În cadrul ședinței de marți a Sinodului Mitropolitan au fost definitivate slujbele și acatistele unor sfinți care urmează să fie înaintate Sfântului Sinod: Acatistul Sfântului Mare Mucenic Hristosfor;Slujba și Acatistul Sfinților Claudiu, Sempronian, Castor și Nicostrat;Slujba și Acatistul Sfinților 26 mucenici din Goția;Acatistul Sfântului Apostol și Evanghelist Luca;Slujba și Acatistul icoanei Maicii Domnului „Siriaca” de la Mănăstirea Ghighiu. De asemenea, pe ordinea de zi s-a aflat introducerea de amendamente la Regulamentul Organismelor Centrale din Biserica Ortodoxă Română și la Regulamentul Administrării Bunurilor Bisericești, precum și alte aspecte de ordin administrativ. În timpul ședinței ierarhii au numit un membru titular pentru consistoriul Superior Bisericesc și au fost stabilite anumite aspecte organizatorice privind tabăra pentru tineret „Tradiție și noutate”. La ședința Sinodului Mitropolitan din data de 6 februarie, prezidată de Preafericitul Părinte Patriarh Daniel, au participat următorii ierarhi: Înaltpreasfințitul Părinte Mitropolit Nifon, Arhiepiscopul Târgoviștei și exarh patriarhal,Înaltpreasfințitul Părinte Teodosie, Arhiepiscopul Tomisului,Înaltpreasfințitul Părinte Calinic, Arhiepiscopul Argeșului și Muscelului,Înaltpreasfințitul Părinte Casian, Arhiepiscopul Dunării de Jos,Preasfințitul Părinte Vincențiu, Episcopul Sloboziei și Călărașilor,Preasfințitul Părinte Galaction, Episcopul Alexandriei și Teleormanului,Preasfințitul Părinte Ambrozie, Episcopul Giurgiului,Preasfințitul Părinte Visarion, Episcopul Tulcii,Preasfințitul Părinte Siluan, Episcopul Ortodox Român al Ungariei,Preasfințitul Părinte Timotei Prahoveanul, Episcop vicar al Arhiepiscopiei Bucureștilor. Potrivit Statutului pentru organizarea și funcționarea Bisericii Ortodoxe Române, Mitropolitul, împreună cu Arhiepiscopii, Episcopii, precum și Episcopii vicari și Arhiereii vicari de la Eparhiile sufragane alcătuiesc Sinodul Mitropolitan.
__________________
Biserica este dragoste, așteptare și bucurie. (Părintele Alexander Schmemann) |
#379
|
||||
|
||||
![]()
Membrii Consiliului Național Bisericesc s-au întrunit marți în ședință anuală sub președinția Preafericitului Părinte Patriarh Daniel. În cadrul ședinței care se desfășoară în aceste momente la Reședința Patriarhală este evaluată activitatea Bisericii din anul trecut și sunt stabilite propuneri pentru anul în curs.
Părintele Patriarh a prezentat raportul sinteză privind activitățile din Patriarhia Română în anul 2017, raport în care a precizat stadiul lucrărilor realizate la Catedrala Mântuirii Neamului și a spus că festivitătile legate de sfințirea locașului de cult vor dura cinci zile, din 25 până în 30 noiembrie. De asemenea, Preafericirea Sa a anunțat că în data de 25 noiembrie 2018 va veni la București Patriarhul Ecumenic Bartolomeu pentru a participa la sfințirea Catedralei Naționale. Miercuri se vor întruni la Palatul Patriarhiei membrii Adunării Naționale Bisericești, organismul central deliberativ al Bisericii Ortodoxe Române. Adunarea este alcătuită din aproape 150 de persoane, câte trei reprezentanți ai fiecărei eparhii, un cleric și doi mireni. Ei vor aproba raportul întocmit de Consiliul Național Bisericesc și vor formula propuneri pentru dezvoltarea activităților Bisericii. Evaluările și rapoartele făcute în aceste zile vor fi prezentate membrilor Sfântului Sinod al Bisericii Ortodoxe Române care se vor reuni joi în ședință de lucru. Știre în curs de actualizare…
__________________
Biserica este dragoste, așteptare și bucurie. (Părintele Alexander Schmemann) |
#380
|
||||
|
||||
![]()
Patriarhul Ecumenic Bartolomeu va participa la sfințirea Catedralei Naționale, a anunțat marți Părintele Patriarh Daniel în cadrul ședinței Consiliului Național Bisericesc întrunit la Reședința Patriarhală.
Sanctitatea Sa Bartolomeu, Patriarhul Ecumenic, a fost invitat verbal de Părintele Patriarh Daniel în timpul Sfântului și Marelui Sinod care a avut loc în Creta în anul 2016, apoi prin intermediul unei scrisori oficiale. Anul trecut, Patriarhul Ecumenic și-a exprimat dorința de a participa la acest eveniment deosebit de important pentru Ortodoxia românească într-un interviu acordat postului de televiziune al Patriarhiei Române. Preafericitul Părinte Patriarh Daniel, încă de anul trecut, după Sfântul și Marele Sinod din Creta, m-a chemat să iau parte la târnosirea acestei Catedrale. De fiecare dată, când revin în România, pentru mine este un prilej special de bucurie, veselie și cinstire, cu atât mai mult atunci când voi veni, dacă mă voi învrednici să vin, la un eveniment atât de mare și istoric, cum va fi inaugurarea noii Catedrale Patriarhale în inima Bucureștilor, spunea Sanctitatea Sa în interviul din 27 august 2017. Festivitătile legate de sfințirea locașului de cult vor dura cinci zile, din 25 până în 30 noiembrie, a evidențiat astăzi Patriarhul Daniel care prezentat și stadiul actual al lucrărilor la Catedrala Națională. „Au fost realizate în proporție de 80% lucrările de execuție a suprastructurii Catedralei Naționale, între cotele + 36,00 – + 62,00 metri”, a spus Preafericirea Sa.
__________________
Biserica este dragoste, așteptare și bucurie. (Părintele Alexander Schmemann) |
![]() |
|
![]() |
||||
Subiect | Subiect început de | Forum | Răspunsuri | Ultimele Postari |
COMUNICAT DE PRESA TANACU | TANACU | Stiri, actualitati, anunturi | 50 | 15.01.2011 16:00:37 |
Comunicat de Presa | cristiboss56 | Stiri, actualitati, anunturi | 27 | 14.08.2010 13:49:50 |
Televiziunea Patriarhiei Române are o nouă grilă de programe | cristiboss56 | Stiri, actualitati, anunturi | 0 | 06.10.2009 18:39:34 |
Comunicat de presă | cristiboss56 | Stiri, actualitati, anunturi | 4 | 24.09.2009 04:49:55 |
Biroul de Presă și Comunicații al Patriarhiei Române | Anca-Miha | Stiri, actualitati, anunturi | 1 | 12.03.2009 23:40:05 |
|